4.+Constructivisme

4. CONSTRUCTIVISME.
//Per Luis Neira//



4.1 Característiques de la teoria.
toc El constructivisme no és una teoria, sinó un cúmul de teories, algunes d’ elles força contraposades entre si. És el paradigma que s’ imposa actualment als estudis teòrics sobre educació, encara que no és tan freqüent la aplicació dels seus conceptes a la pràcti﻿ca de l’ aula, i molt menys la seva aplicació de manera radical i absoluta. És una perspectiva en evolució, amb autors que actualment estan encara proposant idees noves, moltes vegades en contra d’ altres punts de vista constructivistes. Potser podríem subratllar que el constructivisme neix i es desenvolupa en un camp més ampli que el de l’ educació, atès que és una família de teories psicològiques i sociològiques de caràcter genera, i que, al menys en origen, estu﻿dia els processos d' adquisició de coneixements, no pròpiament les relacions ensenyament-aprenentatge. Tanmateix, la connexió entre unes coses i les altres és evident. Les característiques comunes dels diferents enfocaments constructivistes podem resumir-les de la segü﻿ent manera (adaptat d’ Hernández Rojas, 2008):
 * [[image:constructivisme_coomey.jpg width="428" height="344" align="center"]] ||


 * Es busca una explicació alternativa de com es genera i es transforma el coneixement, a partir d’ una intervenció del subjecte i de la interrelació entre el subjecte, la societat, i la realitat.
 * El que sosté el coneixement no és un reflex de la realitat, sinó una construcció mental interna de l’ individu.
 * El aprenent construeix, re-construeix o co-construeix el seu coneixement per mitjà de esquemes mentals, representacions o interpretacions sobre la realitat o la seva percepció de la realitat.
 * Critiquen el innatisme, els coneixements no són producte de tendències innates.
 * També critiquen el realisme ingenu, és dir, no creuen en que les coses existeixen independentment de la nostra consciència i que la nostra percepció de les coses coincideixi amb la realitat exterior.

Segons Jonassen et al. (1999) el constructivisme parteix dels següents supòsits:


 * **El coneixement es construeix**.
 * La realitat es troba en la ment.
 * Hi han múltiples perspectives del món.
 * El coneixement es construeix a partir de les nostres relacions amb el medi ambient.
 * El coneixement **es troba ancorat i indexat en contextos rellevants** (en les situacions en les quals vam adquirir els coneixements).
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-indent: -18pt;">El coneixement no es pot transmetre.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-indent: -18pt;">La necessitat i el desig de saber són els motors de la construcció del coneixement.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-indent: -18pt;">Els significats es negocien de manera social.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-indent: -18pt;">El significat i el coneixement es distribueixen entre la cultura i la comunitat en que vivim i les eines que utilitzem.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-indent: -18pt;">No tot el significat es crea de la mateixa manera.



<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4. 2 Diferències amb les altres teories.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">El tret diferencial més repetit per els constructivistes és que l’ alumne no és un receptacle buit que el professor ha d’ omplir. L’ estudiant té a dins seu tant uns coneixements previs, com unes estratègies cognitives que li serveixen per l’﻿ aprenentatge, i a més és ell mateix el que construeix els seus propis coneixements. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">En una sentència una mica altisonant, Jonassen proclama que el coneixement no es pot transmetre. El pro﻿fessor no és el protagonista de l’ ensenyament, sinó que és l’ alumne el centre i motor de l’ aprenentatge. El professor passa de ser instructor i transmissor a ser orientador i facilitador. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Així doncs, el constructivisme es diferencia clarament del conductisme en que rebutja radicalment els postulats d’ acció externa sobre l’ individu per crear l’ aprenentatge. També es diferenciarà del cognitivisme perquè aquest és essencialment ob﻿jectivista, i darrera del constructivisme s’ amaguen punts de vista fortament relativistes sobre el que és la realitat i el que és la percepció de la realitat.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3 Principals teories i autors.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">A continuació desenvolupem les diferents teories i autors, seguint Hernández Rojas (2008). Cal destacar que hi han altres classificacions que alineen alguns dels següents autors dins dels corrents cognitivistes. Potser de v﻿egades classificar és fer una mena de reduccionisme d' una realitat més complexa, encara que quan classifiquem estem fent precisament una construcció mental.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 12pt; line-height: 0px; overflow: hidden; text-indent: -18pt;">media type="youtube" key="-YpCocmWxPA" width="425" height="350"

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.1. Constructivisme Psicogenètic Piagetià.
[|Enllaç a Piaget]

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Piaget i l’ escola Ginebrina enfocaren el seu estudi en la epistemologia genètica, no restringits al món de l’ educació, sinó amb una concepció psicològica global sobre com arriba la persona a conèixer el món exterior a través dels seus sentits, atenent a una perspectiva evolutiva i identificant el progrés al llarg de les etapes de creixement del nen (identificaren 3 estadis de de﻿senvolupament: sensoriomotor, operacions concretes i operacions formals). Amb aquest camp d’ investigació, acabaren tocant la dimensió educativa. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Els postulats generals de Piaget sobre l’ aprenentatge són:


 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">**L’ aprenentatge és un procés constructiu de caire bàsicament intern**. Són les pròpies﻿ activitats cognitives del subjecte les que determinen les seves interaccions davant el medi ambient que l’ envolta.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">Conseqüència de l’ anterior, no basta la activitat externa al subjecte per què aquest aprengui quals﻿evol cosa, és necessària la seva pròpia activitat interna. Hi ha d’ haver, doncs, voluntarietat.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">**Els nous aprenentatges es formen a partir d' una situació de desequilibri inicial** en la﻿ qual l' aprenent descobreix una necessitat formativa davant quelcom desconegut. Són els conflictes, discrepàncies, i contradiccions cognitives.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">S’ aprèn a partir de 2 processos simples: **assimilació i acomodació**. Es produeix primer una entrada ﻿d’ informació, l’ aprenent l’ assimila, l’ adapta i l’ organitza, estructurant la informació a partir de l’ acomodació als esquemes i estructures mentals existents.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">A partir dels processos d’ assimilació i acomodació, es produeix una reorganització i reestructuració cognitiva.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">A partir dels mecanismes d' aprenentatge es produeix un re-equilibri en les seves estructures mentals, després d' haver-les ampliat.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">La interacció social afavoreix l’ aprenentatge i la instrucció per les contradiccions i desequilibris ﻿que produeix en els conceptes i experiències propis i aliens.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">L’ experiència física és freqüentment una condició necessària encara que no suficient per que﻿ es produeixi l’ aprenentatge. Facilita la presa de consciència de la realitat.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.2. Constructivisme Cognitiu: Teoria de l' assimilació.
[|Enllaç a Ausubel]



<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">Ausubel és l' autor que va definir l' important concepte d' **Aprenentatge significatiu**. Aquest concepte es refereix a que **quan l’ alumne assimila un concepte nou ho fa a partir d’ altres conceptes previs i estructures mentals preexistents en ell, a partir de les quals construeix el seu nou coneixement**. Contraposa “significatiu” a “memorístic”, és dir, s’ oposa a la concepció co﻿nductista. Tanmateix, Ausubel creu en el rol del docent com transmissor de coneixements, donant importància a l’ aprenentatge per recepció, amb la presentació de forma estructurada i ordenada i seqüencial. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">També destaca el paper del mestre com a guia del procés instructiu i que cal que l’ aprenentatge progressi deductivament, partint dels conceptes generals fins arribar als específics (just al contrari q﻿ue el postulat per Bruner). Creu que es necessiten dues condicions prèvies per assolir un aprenentatge significatiu: La motivació de l’ aprenent, i que el material d’ aprenentatge pugui arribar a ser significatiu per a l’ alumne. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Finalment, destacarem que parla de tres tipus d’ aprenentatge significatiu, de més simple a més complex:


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Representacional o lingüístic: Aprendre significats de símbols o paraules.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Conceptual: Aprendre els conceptes dins d’ una proposició.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Proposicional: Aprendre les idees de la proposició.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.3. Constructivisme Cognitiu: Teoria dels esquemes.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">[|Rumelhart i Anderson] postulen que el coneixement previ és un factor decisiu per a la construcció de nous aprenentatges. La idea bàsica és que els mecanismes d' aprenentatge estan íntimament relacionats amb la resta de processos. Seg﻿ons Anderson, tot concepte adquirit passa per tres processos: interpretació declarativa, compilació i ajust. Rumelhart es preocupa de com es representa el coneixement i com s' usa el coneixement enmagatzemat.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.4. Constructivisme Cognitiu: Teoria de l' aprenentatge estratègic.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Emparentat amb el cognitivisme, els autors es centren en les estratègies d' [|aprendre a aprendre]. Pod﻿em citar a Flavell, Brown, Paris i Pressley. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">El plantejament d' estratègies d' aprenentatge ha evolucionat des de les antigues "tècniques d' estudi", a partir de diferents enfocaments sobre els diferents tipus d' aprenentatge, o els diferents perfils cognitius dels alumnes (en un primer moment, s' ident﻿ificaren els estudiants de 3 tipus: visuals, auditius i kinestèsics, però tot això ha evolucionat molt amb la teoria de les intel·ligències múltiples de [|Howard Gardner]) o de les parts del cervell que s' activen segons quina activitat fem. Així que tenen un peu dins dels plantejaments cognitivistes.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.5. Constructivisme Social o Sociocultural.
[|Enllaç a Vitgoski]

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">[|Vitgoski] (Vygotsky o Vygotski), influït per concepcions marxistes, creu que la **cultura i l’ entorn social** són dos elements clau en l’ aprenentatge, a partir de la interiorització d’ elements que en principi no ens pertanyen i que adoptem de l’ entor﻿n. La transmissió d’ elements culturals és, doncs, social. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">El seu pensament, importat a occident als anys 60 del passat segle i aplicat a l’ educació, s’ ha desenvolu﻿pat molt, i la majoria dels postulats vigotskians o neovigotskians no són propis de Vigotski, que va morir a l’ any 1934. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Divideix els processos mentals en elementals (compartits amb els animals) i superiors (propis dels humans).

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Planteja la seva teoria de l’ activitat per a que es creïn Zones de Desenvolupament Pròxim o Potencial; però, què són aquestes zones ZDP? Són un concepte creat pel mateix Vigotski, relatiu a una activitat interna de l’ aprenent: és la separació entre la part d`una habilitat que posseeix l’ aprenent i la millora en aquesta habilitat si es recolza en la guia d’ un professor, adult, o compan﻿y més competent. A partir d’ aquest concepte es crea el símil de l’ andamiatge (bastida) que és el paper que juga el mestre en aquest procés. L’ activitat, en tot cas, prové del mateix subjecte aprenent que estableix relació entre els coneixements previs i els nous continguts. Atès això, en qualsevol plantejament pedagògic, és essencial saber prèviament quins coneixements ja posseeix l’ alumne, fins a on pot arribar a aprendre per si mateix, i quant més pot progressar amb el recolzament del professor i el grup.



<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.6. Constructivisme Sociocultural.
[|Enllaç a Bruner]

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Per produir el conflicte o desequilibri del qual parla Piaget, Bruner proposa l’ **Aprenentatge per Descobriment**. Es dóna un paper protagonista a l’ alumne: Ha de descobrir per ell mateix l’ estructura d’ allò que va a aprendre. Ha de formular hipòt﻿esi i exposar els seus propis punts de vista. També ha de fomentar el pensament intuïtiu. Com avantatges d’ aquest tipus d’ aprenentatge tindrem:
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Ensenya a l’ alumne la manera d’ aprendre els procediments.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Produeix en l’ alumne automotivació i afavoreix el seu autoconcepte.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Desenvolupa la seva capacitat crítica.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Fa responsable a l’ alumne del seu propi procés d’ aprenentatge.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Va de l' àmbit concret a l' àmbit l' abstracte, és dir, és un procés inductiu.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Dóna eines procedimentals que faciliten l’ autoaprenentatge quan l’ alumne arribi a la edat adulta.

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Com aspectes negatius serien que la metodologia és complexa, és d’ aplicació difícil en g﻿rups grans o amb dificultats educatives, que requereix un gran ús de materials i temps, i que provoca que certs alumnes es bloquegin. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">A més, amb aquest plantejament es pretén que la activitat sigui motivadora. Es ﻿respecta el principi de partir dels coneixements previs del discent. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Bruner no nega el paper necessari del professor, i ho reflexa a la seva teoria de “scaffolding” (**andamiatge**, bastida): és el recolzament que fa el professor, que és necessari, però instrumental, és dir, ha de fer-se només quan sig﻿ui necessari. A més del professor, hi ha d’ haver llibres, revistes, materials audiovisuals, materials de laboratori, exemples, patrons de disseny (templates) i guies que suportin l’ estudiant, sense oblidar tampoc el context social i la premissa inicial: la necessitat de activitats motivadores. Aquesta teoria deriva del pensament de Vigotski. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Bruner també parla del concepte de **Currículum en espiral**. Fa referència a l’ estructuració dels ensenyaments. Es tracta d’ organitzar les matèries de manera que a més de que els temes relacionats es vagin veient de manera seqüencial, es torni﻿n a tractar al llarg del temps els mateixos temes però amb graus progressius de dificultat i complexitat. Sempre adaptant-se al desenvolupament evolutiu de l’ alumne. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Manté que les persones perceben el món a partir de similituds i diferències, i que percepció, ﻿conceptualització, aprenentatge, o presa de decisions, són actes de categorització. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">En el desenvolupament infantil, identifica 3 models de representació: acció, imatge, símbol.

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">En altres aspectes, Bruner està molt influït per les idees de Piaget, i la seva idea de la ﻿mediació i la construcció narrativa toquen també aspectes tractats per Ausubel.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.7. Constructivisme Radical.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Von Glaserfeld diu que ment i realitat són completament contruïdes i nega que puguem conèixer el món exterior, sinó només la nostra realitat experiencial; el coneixement no pot ser transmès perquè és només un﻿a construcció individual; De totes les interpretacions de la realitat es pot considerar millor una davant la resta només si es considera més útil i adaptada al context social.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.8. Construccionisme.
[|Enllaç a Seymour Papert]

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Seymour Papert, és el creador del llenguatge LOGO (1968), que consistia fonamentalment en programar el moviment d' una tortugueta per dibuixar figures geomètriques, per ajudar als estudiants a desenvolupar les seves capacit﻿ats de raonament lògic matemàtic. Va treballar amb Piaget. En essència propugna que **el disseny i construcció d' artefactes facilita l' aprenentatge** i els alumnes construeixen les seves estructures de pensament a l' hora que construeixen els artefactes. media type="youtube" key="xMzojQFyMo0" width="425" height="350"

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.3.9. Teoria de la elaboració.
[|Enllaç a Merrill]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Merrill i Reigeluth intenten construir (segons Coll, 1989) una teoria global instruccional a partir dels següents trets:


 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">La seqüència d' ensenyament: primer, presentació del contingut de manera general, i segon, s' introdueix el nivell de complexitat en cadascú dels components d' aquesta presenació general en diferents nivells d' elaboració. Cada ﻿nivell suscita un resum i una síntesi.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Per a la resolució de problemes de la vida real es tracta de anar per 4 passos: Primer, Activació dels coneixements previs; Segon, Demostració dels avantatges del nou coneixement; Tercer, Aplicació del nou coneixement a diferents contextos; Qu﻿art, Integració del nou coneixement en el món personal de l' alumne.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 12pt; line-height: normal;">media type="custom" key="9489244" width="400" height="400"

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.4 Objectius educatius que es planteja.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">De nou, citant Jonassen (2002), els principis que persegueix un aprenentatge constructivis﻿ta són els propis d' un aprenentatge significatiu, i en cita els següents:
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Actiu: Els estudiants són responsables del procés educatiu.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Constructiu: Els estudiants incorporen noves idees a partir de coneixements previ﻿s, després d' un procés de desequilibri i re-equilibri.
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Col·laboratiu: Treballant en comunitats d' aprenentatge s' aprofiten les habilitats de la r﻿esta (no hi ha millor professor que el company del costat) i s' aporta suport social.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Intencional: Es pretén aprendre de manera conscient i activa.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Conversacional: En ser l' aprenentatge un procés social i dialogat.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Contextualitzat: Les activitats es col·loquen en el món real a partir d' un cas o problema.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Reflexiu: Finalment, els estudiants articulen el que han après i reflexionen sobre els processos i decisions aplicades.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.5 Rol de l' estudiant.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Com ja hem avançat, l' estudiant pren un paper actiu al procés d' aprenentatge i no és un r﻿ecipient buit que el professor ha d’ omplir, sinó el constructor del seu coneixement. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">L' alumne s' ha de fer conscient del procés d' aprenentatge, i reconèixer a ell mateix com responsable del seu propi aprenentatge. Actua buscant informació, experimentant, interactuant amb els continguts del curs, desenvolupa un judici crític, i té iniciativa per controlar el seu ritme d' aprenentatge i per seleccionar el que és essencial per aconseguir les fites educativ﻿es plantejades a l' inici de curs. En certs enfocaments, sobre tot andragògics, inclús pot arribar a fixar els propis objectius del curs, com defineix Hirumi al seu model SCenTRLE (Hirumi, 1999). <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Un altre aspecte que es sol associar al constructivisme és el "learning by doing", és dir, "ap﻿rendre fent", que fa incidència en la necessitat de la aplicació pràctica dels coneixements teòrics i procedimentals per assolir, per exemple, aprenentatges significatius i aprenentatges per descobriment.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.6 Interacció entre estudiants.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Depenent de l' enfocament constructivista del qual partim, tindrem un marc teòric o un altre que recolzarà o no la interacció entre estudiants. Si fem un plantejament constructivista integrador, haurem de tindre en compte els concep﻿tes de aprenentatge social de Vitgoski, i per tant, considerem que l' alumne aprèn en un entorn social i cultural concret, i és influït per ell. Per tant, la interacció entre estudiants, entre estudiants i professor, e inclús entre l' estudiant i el seu entorn esdevé fonamental. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">El treball en equip i col·laboratiu es postula com una eina que millora l' aprenentatge, estim﻿ula als alumnes, els implica en la tasca d' aprendre. Uns alumnes poden aprendre a partir de les experiències d' altres construint experiències d' aprenentatge que enriqueixin els continguts inicials.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.7 Rol del docent.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Ja ho em dit abans: El professor passa a ser orientador i facilitador de continguts. Això no significa que renunciï a tots els rols anteriors existents en l' ensenyament tradicional, sinó que els ha d' adaptar a unes estratègies educatives més riques. Ha de planificar el curs, ha d' avaluar l' adquisició de coneixements, ha de transmetre coneixements, actituds i valors, però a més ha de facilitar el que els mateixos alumnes generin els seus propis coneixements, creïn i desenvolupin les seves estratègies d' aprenentatge, interactuïn en﻿tre ells, amb la realitat, amb el món, no només aprenguin memorísticament, sinó generin per si mateixos les seves estructures mentals, esquemes, i aprenguin tant la reflexió, com la deducció, com la inducció. Moltes d' aquestes habilitats no impliquen al professor com a participant, sinó més aviat, com un guia o un entrenador que proposa activitats, les modera, controla, i avalua. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Segons Chadwick (1999), un professor constructivista normalment fa:


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Estimula i accepta la independència dels seus alumnes.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Utilitza dades brutes sense processar i fonts primàries a més de materials manipulables, interactius i físics.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Parla de classificar, analitzar, predir i crear.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Permet que les preguntes i respostes dels alumnes canvien la orientació de les classes i els continguts.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Pregunten sobre els coneixements i opinions dels alumnes abans de donar les seves pròpies.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Estimulen als alumnes a dialogar amb ell i entre ells.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Estimulen la curiositat dels alumnes amb preguntes obertes i profones.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Busquen elaboració dels alumnes de les seves respostes inicials.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Donen temps als alumnes per què creïn les seves explicacions, relacions i metàfores.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Segons Ñeco Quiñones, a les anteriors es poden incloure algunes altres ([|enllaç]).

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.8 Relació docent-alumnes.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">El docent ha de moderar la seva posició com instructor, però pot fer el paper d' expert, de sol·lucionador de problemes, de conseller, etc. La interacció amb els alumnes deixa de ser d' una relació unidireccional en la qual el professor actua﻿ sobre els alumnes intentant que aprenguin per osmosi dels coneixements orals expressats per ell a classe. Passem a tindre un professor que després d' haver plantejat amb els alumnes el repte de l' aprenentatge, es posa al seu costat a aprendre amb ells, amb una relació que es converteix en omnidireccional, donat que en el dia a dia els alumnes poden plantejar nous reptes que ho siguin també per al mestre, i que en certs entorns d' aprenentatge superior el mateix docent aprengui al mateix temps que els alumnes. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">El diàleg es torna fonamental. El professor dóna part del poder als alumnes, és el que diuen enpowerment.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.9 Criteris i instruments d' avaluació.
<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Seguint a M. A. Casanova (1998), podem distingir l' avaluació del procés d' ensenyament-﻿ aprenentatge de l' avaluació del aprenentatge de l' alumne. Centrant-nos en aquest segon tipus, podem distingir entre 3 grups d' instruments:
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">autoavaluació, qual l' alumne és capaç d' avaluar el propi assoliment de les fites propostes.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">co-avaluació, quan dins d' un grup de treball s' avaluen els treballs fets i en procés, i
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">heteroavaluació, és l' avaluació externa, tant per part del professor a l' alumne, com per part d' un altre alumne.

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Un primer objectiu de la avaluació serà l' avaluació inicial dels coneixements previs, fonamental si pensem en que a partir d' ells els alumnes han de construir els nous conceptes. A partir d' ells hi hauria d' adaptar les programacions didàctiques en general i a cada alumne en particular. Durant el desenvolupament d﻿e cada unitat didàctica d' un curs, a més, l' avaluació de la evolució del progrés dels alumnes ens permet adaptar les activitats sobre la marxa, i a superar les dificultats que sorgeixen. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">També hem d' avaluar finalment el progrés assolit finalment per l' alumne, a partir dels resultats obtinguts, i tindre presents que els possibles objectius no complits s' hauran d' incorporar a les unitats didàctiques següents. Addic﻿ionalment, la avaluació tindrà un caràcter orientador sobre el futur professional o acadèmic dels alumnes, i servirà per retroalimentar l' actuació docent tant a nivell d' aula com a nivell de centre educatiu. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Com característiques de l' avaluació constructivista, encara que ja hem citat alguns, podem fer un llistat dels més [|importants]:


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Èmfasi en la avaluació dels processos d' aprenentatge.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Avaluació de la significativitat dels aprenentatges.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Interès per la funcionalitat dels aprenentatges.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Recerca d' una pressa de responsabilitat i control del procès d' aprenentatge per l' alumne.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Avaluació i regulació dels ensenyaments.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Autoavaluació de l' alumne.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Avaluació diferencial dels continguts d' aprenentatge.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Coherència entre les situacions d' avaluació i el progrès de l' ensenyament- aprenentatge.

<span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">Segons Bonk i Cunningham (1998, recollit d' Hirumi, 2002) la avaluació ha de ser contínua, menor, formal, subjectiva, col·laborativa i acumulativa. <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; text-align: justify;">En quant a les eines a emprar en l' avaluació, seran les valoracions fetes tant en els tres aspectes citats a l' inici de l' apartat, en relació amb les activitats pròpies del curs. Les més pròximes a un ensenyament constructivista seran: crear ﻿definicions pròpies; crear esquemes; definir la utilitat de una determinada solució; la pregunta oberta; el debat; el diari o bitàcora de l' alumne; el treball escrit de recerca; els projectes; la autoavaluació; la resolució de problemes; la tècnica de casos; etc.

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.10 Plantejaments d' incorporació de les TIC a l' aula compatibles amb el paradigma: Exemples.
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Segons Papert (1968):

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Programació en llenguatges senzills com LOGO.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Segons Novak:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Creació de Mapes conceptuals. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Segons Jonassen (2002):

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Models de simulació <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Mapes conceptuals (exemple: Cmap-tools) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Resolució de Problemes: Classifica els tipus de problemes; entre ells tenim, per exemple:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Problemes narrats.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; margin-bottom: 0pt;">- Classificació de problemes. (col·leccions estructurades de problemes amb resolució) exemple: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal; margin-bottom: 0pt;">[|http://www.nexote.net/nexote/ShearAndMoment/default.asp]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Problemes de resolució de dificultats.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Problemes d’ anàlisi de casos/sistemes.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Argumentacions

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Segons Requeni (2008):

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Wiki. (aquest treball seria un exemple)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Blogs (p.e. el d' altra [|activitat] del master Educació i TIC de la UOC).

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Xarxes socials (twitter, facebook, tuenti, ...).

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">Uns altres tipus d’ eines són:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Webquest. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Recerca del tresor.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- [|Micromons] (també acaben sent models de simulació)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; line-height: normal;">- Realitat virtual (p.e. [|Second life]).

<span style="color: #0000ff; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">4.11 Referències.

 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">CASANOVA, M. A. (1998). //La evaluación educativa. Escuela Básica//. Ed.: Muralla. []
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">** HERNÁNDEZ REQUENA, S. (2008). ** //El modelo constructivista con las nuevas tecnologías: apli//﻿//cado en el proceso de aprendizaje//. Comunicación y construcción del conocimiento en el nuevo espacio tecnológico (monográfico en línea). Revista de Universidad y Sociedad del Conocimiento. Vol. 5, nº 2. UOC. []
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">HERNÁNDEZ ROJAS, G. (2008). //Los constructivismos y sus implicaciones en educación//. Perfiles Educativos. Vol.XXX nº122, p38-77. []
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">HIRUMI, A. (2002). //Student-Centered, Technology-Rich Learning Environments (SCenTRLE): O//﻿//perationalizing Constructivist Approaches to Teaching and Learning//. Journal of Technology and Teacher Education, 10(4), 497-537. []
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">JONASSEN, D. (1999). //Processos d’ aprenentatge mitjançant les TIC//. Ed.: UOC. Barcelona. Processos d'aprenentatge mitjançant les TIC
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">ÑECO QUIÑONES, M. //El rol del maestro en un esquema pedagógico constructivista//. []
 * <span style="display: block; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px; text-align: justify;">SERRANO, J. M. y PONS, R. M. (2011). //El constructivismo hoy: enfoques constructivi//﻿//stas en educación//. Revista Electrónica de Investigación Educativa, 13(1). []
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">URBINA RAMÍREZ, S. (1999) //Informática y teorías del aprendizaje//. Pixelbit, Revista de Mitjans i Educació. [|http://tecnologiaedu.us.es/nweb/htm/pdf/gte41.pd]
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">Además, recomendamos la visita a la página: "Concepciones sobre el aprendizaje" en la web de Pere Marqués: <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 14px;">[]